<!-- wp:paragraph -->
<p>בכל הקשור לזכויות האישה בגירושין, ניתן לומר בקלות רבה למדי כי האישה היא הצד בגירושין שנהנה מן הזכויות הרחבות והמקיפות ביותר ביחס לכל הנושאים המרכזיים שמאפיינים את תהליך הגירושין הטיפוסי. זכויות אלה מוענקות לנשים בגירושין לאור התפיסה השלטת כי האישה היא הדמות הכשירה ביותר לשמש כהורה לילדים, וככזאת מן הראוי שהגבר יתמוך בה בכל דרך אפשרית, וכי הילדים ישהו במחיצתה כמה שיותר. המציאות היא שנשים נהנות כיום מזכויות רבות המוענקות להן במעמד הגירושין, במיוחד במקרה של גירושין עם ילדים. יחד עם זאת, זכויות אלה אינן ניתנות בחינם, וכדי להבטיח שאת מממשת את זכויותייך עד תום ושאינך חותמת על מסמכים שישללו ממך זכויות שמגיעות לך.</p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:paragraph -->
<p><strong>חשוב שאת כל תהליך הגירושין תנהלי בליווי עורך דין משפחה מומחה.</strong></p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:heading -->
<h2><strong>זכויות האישה בגירושין במשמורת ילדים</strong></h2>
<!-- /wp:heading -->

<!-- wp:paragraph -->
<p>משמורת ילדים הוא אחד הנושאים המרכזיים בתהליך גירושין עם ילדים. סביב נושא זה יתנהל בדרך כלל מאבק לא קטן במידה והצדדים לא מצליחים להגיע להסכמות ביניהם. המשמורת קובעת למעשה מי יהיה ההורה העיקרי של הילדים, מה יהיה מקום מגוריהם המרכזיים ואצל מי ישהו את מרבית זמנם. בהיבט זה, נהנות הנשים מחוק חזקת הגיל הרך, המעניק להן משמורת אוטומטית עבור ילדים עד גיל 6. גם עבור ילדים גדולים מגיל 6, נוטים בתי המשפט להעדיף את האם כהורה משמורן, אם כי בשנים האחרונות חלה מגמה של אבות הדורשים מעורבות גדולה יותר בחיי ילדיהם, ועל כן תובעים משמורת משותפת. כהורה משמורן תוכלי לקבל את החלטות היום יום בחיי ילדייך, אך יהיה עלייך להעניק לאב הילדים הסדרי ראייה ראויים, שלעיתים יכולים להיות מורחבים עד כדי זמני ראייה שווים, תלוי ברצונו של האב.</p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:paragraph -->
<p> כמו כן את ההחלטות הגדולות והעיקריות בחיי הילדים, יהיה עלייך לקבל בשיתוף עם האב. במידה וירצה, יוכל האב להגיש תביעה למשמורת משותפת, ומשמעותה שהילדים ישהו במחיצתו ובמחיצתך זמן שווה, ולא יהיה להם מקום מגורי עיקרי או עדיף על פני האחר. זה המקום להדגיש את הצורך האמיתי של הילדים הן בדמות האם והן בדמות האב. אם את סומכת על האב והוא מעוניין בכך, בהחלט יש לשקול בחיוב הגעה להסכמה הדדית סביב נושא המשמורת, ללא התערבות בית המשפט. במרבית המקרים, נותרת האם כהורה המשמורן, ולכך יש משמעות במידת האחריות של האם על הילדים, אך גם בגובה המזונות</p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:gallery {"columns":2,"linkTo":"media"} -->
<figure class="wp-block-gallery has-nested-images columns-2 is-cropped"><!-- wp:image {"id":153,"sizeSlug":"large","linkDestination":"media"} -->
<figure class="wp-block-image size-large"><a href="https://www.law-yg.co.il/wp-content/uploads/2020/10/real-estate-img.jpg"><img src="https://www.law-yg.co.il/wp-content/uploads/2020/10/real-estate-img.jpg" alt="" class="wp-image-153"/></a></figure>
<!-- /wp:image -->

<!-- wp:image {"id":152,"sizeSlug":"large","linkDestination":"media"} -->
<figure class="wp-block-image size-large"><a href="https://www.law-yg.co.il/wp-content/uploads/2020/10/finance-law-img.jpg"><img src="https://www.law-yg.co.il/wp-content/uploads/2020/10/finance-law-img.jpg" alt="" class="wp-image-152"/></a></figure>
<!-- /wp:image -->

<!-- wp:image {"id":366,"sizeSlug":"large","linkDestination":"media"} -->
<figure class="wp-block-image size-large"><a href="https://www.law-yg.co.il/wp-content/uploads/2020/11/bkg-img1.jpg"><img src="https://www.law-yg.co.il/wp-content/uploads/2020/11/bkg-img1.jpg" alt="" class="wp-image-366"/></a></figure>
<!-- /wp:image --></figure>
<!-- /wp:gallery -->

<!-- wp:heading {"level":3} -->
<h3><strong><strong>מזונות ילדים</strong></strong></h3>
<!-- /wp:heading -->

<!-- wp:paragraph -->
<p><strong>על פי החוק במדינת ישראל, המבוסס על החוק העברי, האב צריך לשאת בכל מזונות ילדיו עד גיל 15.</strong></p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:paragraph -->
<p> החל מגיל 15 ניתנים המזונות מדין צדקה. בפשטות, חייב האב במזונות ילדיו עד גיל 18 או 21, אם עושים שירות צבאי. במסגרת הסכם המזונות נקבע גובה המזונות והתנאים על פיהם יועברו המזונות לאם על ידי האב. מזונות אלה מיועדים לשמש את הילדים בלבד ואינם מיועדים למימון חייה הפרטיים של האם, אם כי הם בהחלט מסייעים גם לאם בעול גידול הילדים. גובה  המזונות נקבע בהתאם להכנסתו ויכולתו הכלכלית של האב, בהתאם להיקף הצרכים של הילדים (חינוך, בריאות, כלכלה, מגורים וכן הלאה) ובהתאם להסדר המשמורת. במקרה בו האם היא ההורה המשמורן ואוחזת במשמורת מלאה על ילדיה, גם אם האב נהנה מהסדרי ראייה ראויים, האם זכאית לקבל מהאב מזונות מלאים כפי שמקובל כיום לחשב אותם, או על פי פסיקת בית המשפט. במקרה של משמורת משותפת, נהוג להפחית עד 30% מגובה המזונות המלאים.</p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:paragraph -->
<p>חד עם זאת, ביולי 2017 נתן בית המשפט העליון פסיקה מהפכנית, בה קבע כי הורים במשמורת משותפת המרוויחים פחות או יותר את אותו השכר, יהיו פטורים שניהם מתשלום מזונות להורה השני. במצב זה, האב אינו מחוייב לשלם מזונות וכל צד צריך לממן את ילדיו כאשר הם שוהים אצלו, ובנוסף להשתתף בצורה שווה בעלויות המשותפות כמו עלויות בית ספר, בריאות, תקשורת וכן הלאה. ורת חישוב המזונות יכולה להיות פתלתלה במיוחד, והאב יכול להערים לא מעט קשיים על התהליך בעזרת עורך דינו. על כן, חשוב שאת כל הדיון סביב המזונות, בין שאת עושה אותו בבית המשפט ובין שאת עושה אותו ישירות מול האב או עורך דינו, תעשי בליווי עורך דין משפחה מומחה. עו"ד שינחה אותך על הסכומים שנהוג לפסוק, ועל המזונות שזכותך לדרוש כחלק מהמכלול הגדול של זכויות האישה בגירושין.</p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:heading {"level":3} -->
<h3><strong><strong><strong>חלוקת רכוש</strong></strong></strong></h3>
<!-- /wp:heading -->

<!-- wp:paragraph -->
<p><strong>הנושא של חלוקת רכוש הוא נושא שמבוסס כולו על הילכת השיתוף.</strong></p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:paragraph -->
<p>לפי הילכת השיתוף, במעמד הגירושין יתחלקו בני הזוג בכל הרכוש המשותף שצברו לאורך חיי הנישואים/ הקשר הזוגי. לעניין זה, חשוב לציין כי גם נכס, רכוש או ממון פרטי שאיתו נכנס אחד מהצדדים אל הקשר הזוגי, יכול עם הזמן להפוך לנכס משותף במידה וניתן להוכיח כוונת שיתוף. כך למשל, אם נכנסת לקשר כשבבעלותך בית פרטי, ולאורך הנישואים התגוררתם בבית, האב תחזק את הבית ובסך הכל נחשב הבית לבית של שניכם, גם אם הוא רשום רק על שמך, ייתכן מאוד שניתן יהיה להוכיח כוונת שיתוף על הבית, מה שאומר שיהיה עלייך לחלוק עם הגרוש גם את ביתך הפרטי איתו נכנסת לקשר. את ההמלצה הבאה כבר לא תוכלי לממש כעת, אבל כדאי לדעת לקשר הבא: כדי להבטיח את זכויותייך ברכושך הפרטי, חשוב ומומלץ לחתום על הסכם ממון כבר בתחילת הקשר הזוגי, במסגרתו ייקבעו הכללים על פיהם יחולק הרכוש בין הצדדים במקרה של פירוק עתידי של הקשר הזוגי.</p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:heading {"level":3} -->
<h3><strong><strong><strong>מתן/ קבלת גט</strong></strong></strong></h3>
<!-- /wp:heading -->

<!-- wp:paragraph -->
<p>על אף שסרבנות גט אופיינית יותר לגברים, שיכולים לכאורה לסרב לתת גט לנשותיהם, סרבנות גט יכולה להתקיים גם אצל נשים המסרבות למעשה לקבל את הגט.</p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:paragraph -->
<p>בהיבט זה חשוב לדעת כי בית המשפט ו/או הרבנות מחייבים כל צד לקבל או לתת את הגט במידה ולא קיימת סיבה סבירה לסירוב.אם יובן כי הגרוש שלך מסרב לתת לך גט כדי להפעיל עלייך לחצים בעניין המשמורת, המזונות או הרכוש המשותף, תוכלי להעלות את טענותייך בפני בית המשפט, שיחייב בתורו את הגבר לתת את הגט, ואף יוכל להפעיל עליו סנקציות מרחיקות לכת על מנת לחייבו בגט. מן הצד השני, אמת זאת פועלת גם על חובתך לקבל את הגט.</p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:heading {"level":3} -->
<h3><strong><strong><strong>זכויות מנהליות</strong></strong></strong></h3>
<!-- /wp:heading -->

<!-- wp:paragraph -->
<p><strong>בתהליך הגירושין ישנן עוד זכויות רבות הנכנסות לקטגוריה של זכויות מנהליות.</strong></p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:paragraph -->
<p>כך למשל, זכותך להגיש תביעה בעניין המזונות בבית הדין הרבני או בבית המשפט לענייני משפחה. גם הגרוש שלך יכול להגיש תביעה דומה בכל אחת משתי הערכאות, סביב נושא המשמורת. העניין הוא שהתיק כולו יתברר בסופו של דבר, בערכאה שאליה הוגשה התביעה הראשונה. זכותך היא להזדרז עם הדברים ולהגיש תביעה בערכאה שבה נראה לך כי תקבלי יותר אמפתיה וסימפטיה לעניינייך, ולכן חשוב ומומלץ לבחון בהקדם את קדימות הערכאות ולהגיש תביעה בערכאה המתאימה לך, לפני שיעשה זאת בן זוגך בערכאה השנייה. זוהי כמובן רק דוגמא אחת מיני רבות סביב הנושא של זכויות מנהליות, שבמקרים רבים יכולות להטות את כף המאזניים בתיק כולו. </p>
<!-- /wp:paragraph -->

<!-- wp:paragraph -->
<p>חשוב שכבר בשלבים הראשונים של תהליך הגירושין, תמצאי עורך דין משפחה מומחה שילווה אותך לאורך התהליך. עורך דין שיידע אותך בזכויותייך בכל היבט ובכל הקשר של התהליך, ויפעל למימוש זכויותייך בכל צעד ובכל שלב.</p>
<!-- /wp:paragraph -->